KURZUS: Áruszállítási technológiák

MODUL: Vizi áruszállítás

9. lecke: A Magyarország vízi közlekedése

| Cél: A tananyag célja, hogy a hallgató megismerje a magyar vízi közlekedés tulajdonságait és főbb jellemzőit. A későbbi fejezetekben megismertekkel összekapcsolva így teljes képet alkothat a magyar vízi közlekedésről.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha
párosítani tudja egymáshoz magyar vízi közlekedés fejlődésének főbb állomásait és évszámait; fel tudja sorolni a magyarországi kikötők csoportjait ábra alapján meg tudja nevezni a leckében felsorolt magyar kikötőket; fel tudja sorolni a Duna és a Tisza magyarországi szakaszait; felsorolásból ki tudja választani Duna-Majna-Rajna (DMR) transzkontinentális vízi útrendszerre igaz állításokat;
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 60 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak
önjáró hajók Duna Tisza Magyarország vízi úthálózata DMR transzkontinentális vízi útrendszer
Magyarország vízi közlekedése a rendszerváltástól
Jegyezze meg a magyar vízi közlekedés fejlődésének fontosabb állomásait és évszámait!
1992-ben meghirdették a MAHART Rt. privatizációját. Mára a vállalat három részre szakadt: A Balatoni Hajózási Rt. végzi a balatoni személyszállítást, a PassNave Kft. a folyami hajózást, a Seatrade Kft. pedig a tengeri áruforgalmat bonyolítja le.
A folyami teherhajó-parkot a nem önjáró hajók és a nagy teljesítményű főgépek jellemzik. A széles meder adta lehetőséget kihasználva a tolóhajózás mindinkább felzárkózik a vontatott uszályok mennyiségi szintjére, az önjáró hajók részesedése szintén növekvő tendenciát mutat.
Áruszállító motorhajó és Z-hajtású önjáróhajó (www.hajoregiszter.hu)
9.1. ábra
Jegyezze meg a magyarországi kikötők csoportjait!
Forgalom és rendeltetés szerint a magyarországi kikötőket a következőképpen csoportosíthatjuk:
árufuvarozásra rendelt közforgalmú kereskedelmi kikötők személyszállításra rendelt közforgalmú kikötők, hajóállomások üzemi kikötők téli kikötők horgonyzó- és veszteglőkikötők komp- és révhajó kikötők (teherszállító kompok listáját lásd később) sport- és kedvtelési célú kikötők
Keresse meg az alábbi térképen a felsorolásban vastagon szedett kikötőket. Törekedjen arra, hogy térkép alapján meg tudja nevezni őket!
Magyarországon az alábbi kikötők alkalmasak nagyhajó fogadására, azaz áruszállításra:
Győr-Gönyü, Komárom, Budapest- Csepel Dunaújváros, Paks, Baja, Mohács, Szeged, Budapest, I. és II. számú ker. medence, Budapest, Petróleum medence, Dunaalmás, Balatonalmádi, Dunavecse, Solt, Fadd-Dombori, Fajsz, Foktő, Harta, Szőny, Adony, (Győrzámoly), Vámosszabadi, Szigetszentmárton.
A legfontosabbak az alábbi térképen láthatóak.
Magyarország fontosabb kikötői (forrás: kti.hu)
9.2. ábra
Magyarország vízi úthálózata
Jegyezze meg a Duna és a Tisza magyarországi szakaszait!
Magyarország nagyhajózásra alkalmas vízi útjainak hossza 1638 km. Ennek 85%-a állandóan, 15%-a időszakosan hajózható. A vízi úthálózat hosszának 53%-a a Duna vízgyűjtő területéhez, 47%- a pedig a Tiszáéhoz tartozik.
Hajózási nehézségek:
Duna és a Tisza az ország területén nincsen összeköttetésben egymással A Duna és a Tisza vízrendszerén belül a vízi út méretei nem egységesek A két folyó vonala nem követi az áruáramlás K-Ny-i főirányait
Előnyök
A vízfolyásainkon nincsenek nagyesésű szakaszok Nem jellemzőek a nagy akadályok
A Duna magyarországi szakaszai
Rajka - Gönyű szakasz: a Felső-Duna egyik legnehezebben hajózható része. A meder állékonysága kicsi, így a hajóútra a folyamatos változás és a gázlók kialakulása jellemző.
Gönyű - Ipoly-torkolat közötti szakasz: a Duna Bizottság Ajánlásában (DBA) leírt mederméretek egy-két gázlós hely időszakos feltöltődésétől és hajóútszűkületeitől eltekintve biztosítottak.
Ipoly-torkolat - Dunaföldvár közötti szakasz: a dömösi és budafoki területen folyamatos szabályozási és sziklarobbantási munkák folynak.
Dunaföldvár - déli országhatár közötti szakasz: a meder egyes szűkületektől eltekintve a hajózás (DBA) követelményeinek megfelel.
Sió-csatorna
A csatorna a balatoni vízszintet szabályozza és vízi összeköttetést biztosít a Balaton és a Duna között. A Sió-csatorna és a Balaton összeköttetését a siófoki hajózsilip teremti meg, a dunai csatlakozás a torkolati mű hajózsilipén valósul meg.
A csatorna három szakaszra osztható:
Siófok - Kapos torkolat: csak időszakosan hajózható Kapos torkolat - Szekszárd: a balatoni vízeresztéstől függően hajózható. Szekszárd - Duna közötti szakasz: állandóan hajózható
A Duna mellékfolyói
Mosoni- (Győri-) Duna-ág Szentendrei Duna-ág Ráckevei Duna-ág
A Tisza magyarországi szakaszai
A folyó magyarországi hossza 600 km. Hajózhatóságát meghatározza a nyári alacsony vízállás és a téli fagy. A jég beállta és zajlása következtében létrejövő illetve a magas vízállás okozta hajózási szünet miatt a tiszai hajózási időszak 265-295 nap között változik.
Vásárosnamény - Dombrád-szakasz: csak időszakosan hajózható. Dombrád - Tiszalök Tiszalök - Kisköre: lépcsőzött szakasz Kisköre - Szolnok Szolnok-déli országhatár
A Tisza mellékfolyói
Bodrog Körösök Maros Keleti-főcsatorna
A Dráva magyarországi szakasza
A hazánkban 143 km hosszban húzódó folyó nagy esésű és sok hordalékot szállít.
Magyarország helye Európa vízi közlekedésében (forrás: kti.hu)
9.3. ábra
A Duna-Majna-Rajna (DMR) transzkontinentális vízi útrendszer
Jegyezze meg DMR transzkontinentális vízi útrendszer tulajdonságait!
Európa belvízi közlekedésében teljesítőképessége és forgalma alapján meghatározó szerepe van a kontinenst ÉNy-DK irányban átszelő DMR vízi útnak. A nagyobb hajók számára csak 1992 szeptemberétől, a csatorna megépültével vált járhatóvá az útvonal.
Magyarország számára a Duna és a Rajna vízrendszerének funkcionális integrálódása lehetővé tette a Fekete-tenger és az Északi-tenger belvízi hajózási kapcsolatát.
A két vízrendszer forgalma nagy eltéréseket mutat. A dunai vízi út kihasználtságára kedvezőtlenül hat az, hogy a kikötők túl messze (átlagosan 5-7-szer távolabb egymástól, mint a Rajnán) fekszenek egymástól. A Rajnán a hajóforgalom intenzitása (árumennyiség/folyamkilométer) 8,5-ször nagyobb, mint a Dunán. A Dunán és a Rajnán különböző összetételű hajópark közlekedik, más-más árukat szállítanak. A Duna és a Rajna hajózásának egyedi jellemzői továbbra is nehezítik a vízi út egységes normák szerinti üzemelését.
A Ny- és K-Európa közötti áruáramlás közvetítésében a DMR vízi út más - pl az észak német - lengyel - fehérorosz belvízi összeköttetés - megoldásokkal szemben kedvezőbb pozíciót foglal el. A többi belvízi tengely lényegében É-D irányú.
Magyarország földrajzi helyzete által a közép-európai csomóponthoz tartozik. Országunk Európa egyik legjelentősebb tranzitpályáján fekszik, központi fekvésben. Közvetlen kapcsolatban van a nyugat-európai nagy elosztókörzettel és az al-dunai - potenciálisan meglévő - elosztókörzettel. Regionális léptékben a Duna és Magyarország helyzete rendkívül előnyös. A folyam az ország tengelyében található, két oldalról jó oda- és elszállítási lehetőség adódik.
A DMR által elérhető nyugati országok (Ausztria, Németország, BeNeLux államok, Franciaország) részesedése Magyarország külkereskedelméből a legnagyobb, fajlagosan nekünk van a legszorosabb kereskedelmi kapcsolatunk nyugattal a többi közép-kelet-európai országgal szemben.
A Duna-Majna-Rajna víziút rendszer (forrás: kti.hu)
9.4. ábra

| Önellenőrző kérdések
1. Határozza meg, hogy a betűk mely magyarországi kikötőket jelölik! : Komárom : Győr-Gönyű : Szeged : Mohács : Baja : Paks : Dunaújváros : Budapest-Csepel
2. Sorolja fel a Duna magyarországi szakaszait!
3. Sorolja fel a Tisza magyarországi szakaszait!
4. Jelölje meg az alábbiak közül a Duna-Majna-Rajna (DMR) transzkontinentális vízi útrendszerre igaz állításokat!
| A dunai vízi út kikötői közelebb fekszenek egymástól, mint a Rajnán levő kikötők.
| A Rajnán a hajóforgalom intenzitása (árumennyiség/folyamkilométer) nagyobb, mint a Dunán.
| A Dunán és a Rajnán különböző összetételű hajópark közlekedik
| A Duna és a Rajna hajózásának azonos jellemzői lehetővé teszik a vízi út egységes normák szerinti üzemelését.